Duminică, 23 aprilie 2023, creștinii ortodocși îl sărbătoresc pe Sfântul Mare Mucenic Gheorghe, ocrotitorul Armatei Române. Sfântul este numit și Purtătorul de Biruință. Aceasta zi este marcată de către creștinii ortodocși prin împodobirea caselor cu crenguțe verzi care simbolizează renașterea naturii
Sărbătoarea Sfântului Gheorghe este una dintre cele cu dată fixă din calendarul ortodox. De regulă, acesta se sărbătorește pe 23 aprilie. Există însă și situații excepționale, când sărbătoarea cade în post, iar în acest caz este celebrată de creștini după Paște.
Sfântul Gheorghe este protectorul ciobanilor, dar și al vitelor și câmpurilor înverzite, motiv pentru care în jurul lui s-au țesut numeroase obiceiuri, tradiții și superstiții care, în parte, mai sunt respectate și astăzi. Pe 23 aprilie 2023, în prima duminică după Paște, creștinii ortodocși îl sărbătoresc pe Sfântul Toma. Această sărbătoare are la bază o poveste impresionantă. Numele de Duminica Tomii vine de la Toma, care nu a crezut niciodată în învierea lui Iisus Hristos.
![o imagine cu mai multe plante medicinale](https://www.bzi.ro/wp-content/uploads/2023/04/sf-gheorghe-2.jpg)
Tot în ziua de Sfântul Gheorghe se adună plantele medicinale care se păstrează pentru tot restul anului și sunt folosite în caz de diverse probleme de sănătate
Sfântul Mare Mucenic Gheorghe, unul dintre cei mai populari sfinți din calendarul creștin ortodox
![o imagine cu mai multe plante medicinale](https://www.bzi.ro/wp-content/uploads/2023/04/sf-gheorghe-3.jpg)
Aceasta zi este marcată de către creștinii ortodocși prin împodobirea caselor cu crenguțe verzi, care simbolizează renașterea naturii
Sfântul Mare Mucenic Gheorghe s-a născut în Cappadocia, în secolul al IV-lea, într-o familie de creștini. În jurul vârstei de 30 de ani a ajuns militar în slujba împăratului Dioclețian, care a fost un aspru prigonitor al creștinilor. Sfântul s-a confruntat în mod direct cu persecuțiile asupra creștinilor, care au început în anul 303.
Deoarece nu a ezitat să-și mărturisească credința, Sfântul Gheorghe a fost torturat și ucis prin decapitare, în data de 23 aprilie. În timpul întemnițării sale, Sfântul Gheorghe a săvârșit o minune, înviind un mort, iar fapta sa a făcut-o pe împărăteasa Alexandra să se reîntoarcă la credința creștină. Sfântul Gheorghe a murit ca un martir, împăratul Dioclețian poruncind să-i fie tăiat capul. Viața desăvârșită și abnegația sa față de credința creștină l-au transformat în unul dintre cei mai populari sfinți ai Bisericii Creștine.
În iconografie, Sfântul Mare Mucenic Gheorghe este reprezentat călare pe cal, în timp ce străpunge cu sulița un balaur. Sfântul apare astfel, deoarece o legendă spune că el ar fi salvat cetatea Silena, din Libia, care era terorizată de un balaur. Reprezentarea sfântului biruitor simbolizează un model de curaj în lupta cu diavolul. În cele mai multe icoane, Sfântul Gheorghe este reprezentat cu manta roșie, aceasta este o culoare caracteristică martirilor. Există și icoane în care Sfântul Gheorghe este reprezentat ca un conducător militar, ținând o cruce în mâna dreaptă și o sabie în mâna stângă. De aceea, el a fost ales ocrotitor al Armatei Române. Deși mai rar, există și icoane în care Sfântul Gheorghe apare alături de alți doi sfinți, Theodor-Tiron și Sfântul Dimitrie.
Ce tradiții și obiceiuri se respectă pe 23 aprilie
![o imagine cu mai multi militari](https://www.bzi.ro/wp-content/uploads/2023/04/sf-gheorghe-1.jpeg)
Există și icoane în care Sfântul Gheorghe este reprezentat ca conducător militar, ținând o cruce în mâna dreaptă și o sabie în mâna stângă. De aceea, el a fost ales ocrotitor al Armatei Române
La fel ca în cazul altor sărbători creștine, în ziua de Sfântul Gheorghe, creștinii ortodocși respectă o serie de obiceiuri, tradiții și superstiții. Pe 23 aprilie, la sate, oamenii obișnuiesc să împodobească cu plante și crenguțe verzi, care simbolizează renașterea naturii. Plantele folosite variază în funcție de regiune. În Muntenia, casele sunt împodobite cu crengi de stejar sau de păr, în timp ce în Transilvania se împodobesc cu rug verde și leuștean. În Banat, oamenii își împodobesc locuințele cu frunze de fag sau de gorun.
Se crede că ramurile verzi vor proteja casele și pe locuitorii lor de spiritele rele. De Sfântul Gheorghe mai există obiceiul ca oamenii să se scalde, înainte de răsăritul soarelui, într-o apă curgătoare. Astfel, se crede că o să fie sănătoși tot restul anului. În popor se spune că cine doarme în ziua de Sfântul Gheorghe ia somnul mieilor și va fi somnoros tot restul anului. În unele zone ale țării se obișnuiește ca gunoiul adunat în această zi să fie pus la tulpinile pomilor fructiferi, ca să rodească mai bine.
Tot în ziua de Sfântul Gheorghe se adună plantele medicinale care se păstrează pentru tot restul anului și sunt folosite în caz de diverse probleme de sănătate. Se spune că Sfântul Gheorghe este protectorul ciobanilor, dar și al vitelor, oilor și câmpurilor înverzite. De aceea, cu ocazia acestei sărbători au loc numeroase ritualuri speciale. Astfel, în ajunul sărbătorii, ușile și ferestrele sunt unse cu usturoi, iar vitele sunt afumate cu tămâie. În fața ușilor se pune o greblă, cu dinții în sus, pentru a alunga strigoii și duhurile rele. Un alt obicei interesant este acela ca fetele să așeze coronițe de brad și flori în mijlocul drumului.
Se credea că, dacă băieții calcă pe aceste coronițe, fetele urmează să se căsătorească până la sfârșitul anului.