Din cazua procedurilor impuse de operatorul E.ON/Delgaz Grid, mulți locuitori din județul Iași nu pot încheia contracte de furnizare a energiei electrice. Primarii comunelor din județ acuză compania germană că se comportă ca „stat în stat” și nu ține cont de situația în care se află populația din mediul rural. Cea mai mare problemă o întâmpină cei care nu dețin autorizație de construire pentru locul de consum sau nu au acte de proprietate, lucru frecvent întâlnit în satele din județ. „Oamenii și-au tras cabluri pe sub pământ. Cum să nu le trag lumină, vreți să moară ca șoarecii în case?”
Conflictul dintre autoritățile din administrația publică județeană și operatorul pentru serviciile de energie electrică și gaze naturale ajunge într-o nouă etapă la Iași. Vineri, 14 februarie, a avut loc o întâlnire între primarii din județul Iași și reprezentanții companiei E.ON/Delgaz Grid. În cadrul dezbaterii care a avut loc la Prefectura Iași au fost prezenți 12 primari care fac parte din Asociația Comunelor din Județul Iași, care și-au spus nemulțumirile în fața oficialilor E.ON. Principala problemă subliniată de edili a fost cea a racordării la rețea.
Majoritatea primarilor s-au plâns de faptul că mare parte dintre cetățenii care locuiesc la sate întâmpină mari dificultăți în obținerea unui contract legal de furnizarea energiei electrice. Dacă în anii precedenți, contractele cu E.ON s-au făcut „din burtă” și pe modul accelerat, fără să se țină cont strict de reguli și proceduri, noile reglementări impuse de Uniunea Europeană au provocat probleme serioase pentru populația din mediul rural. Un aspect important ține și de faptul că nicio proprietate imobiliară nu va mai putea fi vândută dacă nu are actele referitoare la rețelele de utilități.
Locuitorii de la sate nu au acte de proprietate și autorizații de construire
Cele mai mari probleme le au persoanele care nu au acte de proprietate la locul de consum sau nu dețin o autorizație de construire pentru clădirea racordată la rețea. Astfel de situații se întâlnesc frecvent în satele din județul Iași, acolo unde există mulți moștenitori plecați în străinătate care nu au dezbătute actele de proprietate, iar în multe situații clădirile nu au autorizații de construire.
„O mare problemă cu care se confruntă cetățenii este timpul prea mare de așteptare pentru racordarea la rețeaua de energie electrică. Dacă la celelalte utilități nu există probleme și lucrurile se rezolvă relativ repede, la energie electrică și la gaze sunt probleme mari. Se întâmplă ca titularul să decedeze, iar moștenitorii se trezesc cu contractul reziliat. Rămâne copilul la casa părinților, iar factura vine în continuare pe decedat în condițiile în care moștenitorul nu are posibilitatea facilă să treacă contractul pe numele său.
Chiar dacă imobilul este moștenire, el nu este încă titular pentru că nu are dezbătute actele de moștenire, lucru care durează foarte mult, chiar ani de zile uneori. Cred că o soluție ar fi ca racordarea să se realizeze în baza unei adeverințe eliberate de Primărie, iar astfel cetățenii nu vor mai trebui să umble și să aștepte atât de mult timp”, a spus Benone Moruzi, primarul comunei Aroneanu.
„Cum să nu le trag lumină, vreți să moară ca șoarecii în case?”
Reprezentanții companiai E.ON/Delgaz Grid SA au recunoscut faptul că există multe dificultăți pe care le întâmpină cetățenii din cauza legislației impuse de ANRE, însă racordarea nu s-ar putea realiza în baza unei adeverințe emise de Primării.
„Documentația necesară pentru racordarea la rețea se depune la Delgaz Grid și aceasta este procesată în condițiile Legii de către colegii mei. Dacă se solicită la momentul cererii de racordare pentru un loc de consum nou, la dosar trebuie anexat actul de proprietate sau dreptul legal de folosință, lucru care nu se poate realiza în baza unei adeverințe… Un moștenitor trebuie să informeze furnizorul despre deces și în astfel de situații se încheie contractul pe perioada limitată de cel mult un an. Când sunt mai mulți moștenitori și nu este înțelegere între ei, se face contract cu primul venit, apoi există posibilitatea de prelungire”, a declarat Cătălin Paul Strugaru, șef Centru Operațiuni Delgaz Grid.
Una dintre cele mai dificile situații se găsește în comuna Ciortești din județul Iași, acolo unde mare parte dintre locuitori nu au acte de proprietate și nici nu au posibilități financiare să facă procedurile pentru o racordare legală la rețeaua electrică.
„Comuna Ciortești este una dintre cele mai sărace din județul Iași. Suntem aproape de Vaslui, acolo unde oamenii sunt foarte săraci și aproape 90 la sută dintre oameni nu au dezbătute actele de proprietate. Pur și simplu oamenii nu au avut niciodată acte, dar acolo au locuit mereu. Ei se roagă acum să poată folosi timp de 30 de ani imobilele respective și să li se dea apoi dreptul legal de folosință. Eu pot, în baza declarațiilor de bună credință ale oamenilor că folosesc acel teren și sunt de comun acord cu toate rudele… dar pur și simplu nu au acte de proprietate. Oamenii și-au tras cabluri pe sub pământ. Cum să nu le trag lumină, vreți să moară ca șoarecii în case?”, a spus Alina Apostol, primarul comunei Ciortești.
E.ON recunoaște că a eschivat Legea, dar nu mai vrea
Oficialii E.ON au recunoscut faptul că particularitățile pieței din România, mai ales cea din zona Moldovei, i-au făcut să fie mai „flexibili” atunci când a venit vorba despre regulamente și legislații în anii precedenți.
„Deși furnizorul funcționează în baza regulamentelor și ordinelor impuse de ANRE, deschiderea pieței l-a determinat să fie mai flexibil. În trecut am pus problema… ce facem în mediul rural, ce facem în Moldova??! Pentru toți cei care nu aveau documente, s-a mers la primării, au fost eliberate adeverințe prin care se atesta dreptul de folosință sau de proprietate în baza cărora au fost făcute contractele. Trebuie găsite și acum soluții”, au mai precizat oficialii Delgaz Grid SA.
Un precedent a fost creat în comuna Focuri din județul Iași, iar acest model ar putea fi luat și de alte Unități Administrativ-Teritoriale.
„În Focuri aveam anul trecut 70 de tineri care și-au construit case pe terenul părinților sau în diverse situații și se cereau acte de proprietate pentru racordarea la rețeaua de energie electrică. Am făcut o adresă către E.ON în acest sens, apoi s-a dat un permis din partea ANRE prin care s-a acceptat racordarea caselor la E.ON. S-a creat un precedent, deci se poate”, a explicat Vasile Macovei, primarul comunei Focuri.
Se caută soluții la ANRE
Reprezentanții Delgaz Grid au spus în cele din urmă că vor căuta soluții împreună cu juriștii societății pentru ca cetățenii care nu au un act de proprietate sau o autorizație de construire să se poată racorda la rețea. O altă problemă dezbătută în cadrul întâlnirii privește termenul prea mare în care Delgaz Grid eliberează avizele necesare proiectelor de investiții, reprezentanții societății dând asigurări că se vor face pași în acest sens.
Autoritățile ieșene au anunțat că vor trimite adrese către ANRE prin care vor cere facilitarea accesului la rețea.
„În perioada imediat următoare, Instituția Prefectului va face un demers, la Autoritatea Națională de Reglementare în domeniul Energiei, de clarificare a unor prevederi legale care sunt interpretate diferit de părțile aflate la masa de dezbatere, iar acest tip de relaționare va fi repetat la un anumit interval de timp, toți cei care am participat astăzi fiind de acord că a fost o întâlnire foarte bună.
Instituția Prefectului va fi în continuare la dispoziția administrației publice locale, în efortul acesteia de a asigura cetățenilor servicii de o cât mai mare calitate”, a declarat Marian Grigoraș, prefect al județului Iași.