Guvernul şi Banca Naţională a României fac eforturi pentru a inversa trendul inflaţiei, dar în momentul în care inflaţia va începe să coboare, „scăderea nu va fi fabuloasă”, a declarat joi, ministrul Finanţelor, Adrian Câciu, în conferinţa de presă organizată după şedinţa de Guvern în care a fost aprobată prima rectificare bugetară din acest an, scrie Agerpres.
„Eu, ceea ce vreau să văd, este când se inversează acest trend (al inflaţiei, n.r.) şi eforturile noastre, împreună, Banca Naţională cu Guvernul României, sunt să inversăm acest trend al inflaţiei. Nu va fi o scădere fabuloasă în momentul în care se inversează trendul pentru că trebuie să ţineţi cont că suntem dependenţi sau avem un deficit comercial foarte mare şi avem şi o parte de inflaţie importantă şi avem acea problemă cu energia care are un impact, o influenţă foarte mare în inflaţia din acest moment”, a explicat Adrian Câciu.
Rata anuală a inflaţiei a coborât la 14,96% în luna iulie
Rata anuală a inflaţiei a coborât la 14,96% în luna iulie a acestui an, de la 15,1% în iunie, în condiţiile în care preţurile mărfurilor nealimentare au urcat cu 16,59%, cele ale mărfurilor alimentare au fost mai mari cu 16,05%, iar serviciile au fost mai scumpe cu 8,33%, conform datelor publicate săptămâna trecută de Institutul Naţional de Statistică (INS).
Banca Naţională a României (BNR) a majorat la 13,9% prognoza de inflaţie pentru finalul acestui an şi estimează o inflaţie de 7,5% pentru sfârşitul anului viitor, potrivit datelor prezentate recent de guvernatorul BNR, Mugur Isărescu.
Românii o duc din ce în ce mai rău
România se poate lăuda cu a doua creștere economică din Uniunea Europeană, dar situația înregistrată în țară nu este deloc una lăudabilă. Românii o duc din ce în ce mai prost în contextul în care ROBOR crește, ducând la majorarea ratelor bancare. Recent, Mugur Isărescu a anunțat că actuala creștere a ROBOR este nejustificată:
De mai bine de 4-5 luni, ROBOR s-a decuplat, băncile au cam sărit calul cu ROBOR, s-a dus în sus mult mai mult decât rata de politică monetară. Pentru a înțelege ce s-a întâmplat e nevoie de 2 lucruri. Acestea sunt dobânzi de piață și piețele au tendința să suprareacționeze, mai ales în perioadele de criză. A fost clară tendința băncilor și a traderilor (care acționează pe piața monetară la termen) să privească pesimist viitorul”, explica Mugur Isărescu
O altă mare problemă este cea în care românii plătesc sume mult mai mari pentru alimente, pentru facturile la utilități dar și pentru coșul de cumpărături. Așadar, creșterea economică a României, a doua cea mai mare din Uniunea Europeană este un fapt care nu crează beneficii concrete pentru românii de rând.