Recent, Uniunea Europeană a aprobat viermele de făină drept bun de consum. Conform nutriţionistului Mihaela Bilic, el nu conţine nimic special. Ar trebui privit drept sursă de proteine atunci când lipseşte alternativa. În nici un caz nu e vorba de lipsuri în Europa.
Acelaşi nutriţionist spune că viermele de făină va fi consumat mai mult din plictiseală, curiozitate şi snobism alimentar. Chiar dacă el reprezintă o sursă alternativă de hrană, momentan nu ne confruntăm cu foamete ori lipsuri.
„Tabuurile alimentare diferă foarte mult de la țară la țară și ceea ce noi, europenii, și noi, românii, considerăm a fi comestibil ar putea fi substanțial diferit de ceea ce se mănâncă în alte zone ale lumii. Și nu e o chestiune de moft. Noi în Europa suntem niște consumatori privilegiați, avem o abundență alimentară fără precedent în istoria omenirii, o abundență care în alte părți ale lumii nu există. Oamenii aceia nu mănâncă de voie, ci de nevoie”, afirmă Mihaela Bilic.
De ce avem nevoie de proteine?
Proteinele sunt necesare mai ales pentru musculatură. Dacă facem regulat exerciţii fizice, muşchii îşi menţin formă. Când însă aceştia nu mai sunt lucraţi, ei se atrofiază. Cu alte cuvinte, proteinele hrănesc musculatura. Bineînţeles, avem proteine şi din surse vegetale. Sunt de calitate inferioară, întrucât sunt privite ca fiind incomplete. Regimul vegetarian se bazează pe cereale şi leguminoase, din care se extrag proteinele.
Sursele ideale de proteine sunt însă cele de origine animală. Larva viermelui de făină apare atunci când făina, ţinută în sac de pânză şi nu numai, se umezeşte.
„Noi conviețuim cu aceste vietăți. Nu uitați, apropo de ce înseamnă încărcătura noastră microbiană, că avem de zece ori mai multe microorganisme în corpul nostru decât celule. La 60 de kilograme, o persoană are 2 kilograme de microorganisme cu care coabitează. Doar că nevăzându-le, avem impresia că nu există. Și neavând nevoie să le mâncăm, le percepem cumva ca fiind negative.
Și furnicile, și gândacii se mănâncă, sunt tot felul de insecte care în cultura altor popoare sunt feluri de mâncare consacrate, pentru că acolo există tot felul de proteine, tot ce înseamnă carapacea lor este făcută tot dintr-un fel de proteină. Putem întreba și invers: de ce n-ar fi comestibile, cât timp respectivă vietate n-are vreo otravă care să ne facă rău?
Sigur că în momentul în care ai alternativă, de ce te-ai chinui să mănânci așa ceva? Mai bine mâncăm o friptură – cât timp o mai avem”, afirmă Mihaela Bilic despre viermele de făină și consumul lui.
Foametea e un pericol pentru omenire?
Mihaela Bilic spune că mai marii lumii îşi pun întrebarea ce se întâmplă cu omenirea, dacă numărul locuitorilor planetei va continua să crească. A amintit şi de anul 1850. Atunci, în Irlanda au murit 1,5 milioane de oameni pentru că, efectiv, nu aveau ce să mănânce. Cartofii dispăruseră timp de 4 ani din Irlanda.
„Noi, dimpotrivă, avem exces de proteine, mâncăm carne și produse de origine animală într-o cantitate mult mai mare decât i-ar trebui corpului și atunci, pe de o parte, iată, vin aceste politici în care tot ce înseamnă alimente de origine animală sunt mai degrabă limitate sau acuzate, iar vegetarianismul ridicat pe un piedestal, iar pe de altă parte, se pune problemă ce facem cu această omenire care se înmulțește și care în curând s-ar putea să ajungă în situația în care nu mai are ce să mănânce? a arătat Mihaela Bilic. „Dar nu cred că pe perioada vieții noastre va exista un așa impact, încât să mâncăm viermi”, adaugă nutriţionistul Mihaela Bilic.
Viermele de făină – Prosteală sau nu?
Iată părerea sinceră a Mihaelei Bilic cu privire la aprobarea viermelui de făină drept aliment bun de consum:
„Începem, mai ales noi, ca români – și mi-e ciudă – să avem întrebări de genul: Vai de mine, dar laptele mai e un aliment care să fie benefic pentru om? Dar vai de mine, carnea de porc mai este ea o chestiune sănătoasă și de dorit? Păi, dragii mei, atunci nu pot să vă spun decât dați-le la o parte și, iată, aveți alternative la proteine, dacă respingem lucrurile care sunt consacrate, tradiționale, care și-au demonstrat de-a lungul generațiilor nu numai valoarea nutritivă, ci și tot ce înseamnă o identitate genetică, care e în legătură cu mâncarea.
Avem enzime care metabolizează lucrurile pe care inclusiv bunicii noștri le-au mâncat, care cresc aici, pe pământul pe care trăim. De ce să ajungem în această, nu știu cum să-i spun, prosteală, i-aș spune, în care iată, exotisme sau lucruri nefirești să ajungă să ne fie propuse acolo unde simțurile noastre știu foarte clar ce înseamnă atrăgător din punct de vedere alimentar și culmea, tot ce înseamnă industria alimentară și tot ce înseamnă agricultură, tradiție, creșterea animalelor în România nici măcar nu este la capacitatea maximă, nu mai zic depășită!”, completează Mihaela Bilic despre viermele de făină și consumul lui.