În deșertul din estul Yemenului a fost găsită o gaură imensă, supranumită „Fântâna Iadului”. Aceasta are 30 de metri lățime și 112 adâncime, fiind un loc de care oamenii din regiune au fost speriați.
O echipă de specialiști în studiul peșterilor au reușit să coboare în aceasta pentru a o explora, căutând dovezi a felului în care aceasta s-a format.
Oamenii au coborât pentru prima dată în „Fântâna Iadului”
O echipă de specialiști în studiul peșterilor sau după denumirea științifică, de speleologi, din Oman, extrem de interesați de felul în care a apărut „Gura Iadului”, au reușit să coboare pentru prima dată în această peșteră.
Aceasta este considerată a fi o minune naturală, situată în deșertul din provincia yemenită Al-Mahra, la Hadhramaut, ce are o lățime de 30 de metri și o adâncime estimată de 112 metri. Aceasta se află la 1.300 de kilometri est de capitala Sanaa, care este în apropiere de granița cu Omanul.
În Puțul Barhout, așa cum a fost denumită oficial, cercetătorii au găsit depuneri calcaroase pe nume stalagmite și perle de peșteră. Ambele se formează de-a lungul timpului ca urmare a picăturilor de apă care se scurg din vârful stalactitelor, în mare parte găsindu-se sub formă conică fixă.
Localnicii consideră puțul o amenințare pentru viața de pe planetă
Oamenii din zonă se feresc să se apropie și să vorbească prea mult de puț, însă în folclor există de mai multe secole, nenumărate povești despre demoni, spirite malefice ce se ascund în această gaură.
Tot în poveștile acestora, „Gura iadului” apare ca fiind închisoarea demonilor plină cu superstiții pornite de la mirosurile grele pe care adâncurile le emană. Tot superstițiile spun că orice se apropie de această gura puțului este „supt” în interiorul acesteia.
În opinia localnicilor, Puțul Barhout este o amenințare pentru locuitorii de pe Pământ dar și pentru tot ce reprezintă viața.
O explicație științifică despre mirosul greu din jurul „Fântânii Iadului” este din cauza animalelor care cad și nu mai pot ieși, astfel acesta putrezesc pe fundul puțului. De asemenea, tot la la baza craterului au fost găsiți mulți șerpi.
Cascada Bigăr s-a prăbușit
Amintm faptul că la începutul lunii iunie, Regia Nationala a Padurilor – Romsilva a anunțat despre Cascada Bigăr, una dintre cele mai frumoase obiective turistice din Parcul Național Cheile Nerei – Beușnița, s-a prăbușit, din cauze naturale.
„Avem, din păcate, și o veste neplăcută. Cascada Bigăr, unul dintre cele mai frumoase obiective turistice din Parcul Național Cheile Nerei – Beușnița, s-a prăbușit astăzi din cauze naturale”, a anunțat luni pe Facebbok Regia Națională a Pădurilor Romsilva.
”Travertinul și mușchii care s-au acumulat în timp, au crescut în dimensiuni și greutate, iar astăzi a cedat sub propria greutate. Colegii noștri sunt la fața locului, iar zilele următoare vom reveni cu mai multe amănunte și imagini”, a anunțat Romsilva.
În anul 2013, site-ul american „The World Geography” a clasat Cascada Bigăr pe primul loc în topul celor mai frumoase cascade din lume.
România a rămas fără o altă emblemă
La câteva săptămâni după acest eveniment, un alt momument al României s-a prăbușit, fiind vorba despre unul dintre turnurile Ocolașului Mare din Munţii Ceahlău.
Să anticipăm şi efectul antropic al activităţilor umane, dar şi al schimbărilor climatice asupra acestor monumente.(…) Pe lângă riscurile date de nişte posibile accidente, poate sunt nişte riscuri pe care le putem evita în acest context. Ce înseamnă schimbări climatice? Înseamnă şi ploi torenţiale şi viituri”, a declarat Octavian Berceanu, şeful Gărzii Naţionale de Mediu.